Páni z Chyš, Eggerberka a Hustopeč
Moderátor: elizabeth
- Ježek
- Král
- Příspěvky: 4156
- Registrován: 01 lis 2005 19:01
- Bydliště: Železné Hory/Praha
- Has thanked: 127 times
- Been thanked: 31 times
Páni z Chyš, Eggerberka a Hustopeč
V erbu měli tito šlechtici kosmý vlnitý modrý pruh ve stříbrném poli. Ten měl podle pověsti získat předek rodu Odolen (syn Stříže) při obléhání Milána v roce 1158, poté, co se mu podařilo najít pro celé české vojsko brod před rozvodněnou řeku Addu. Tento Odolen není v pramenech doložen (Odolen, svědčící na donaci Hroznaty v roce 1188 může být pouze jiným členem tohoto rodu). Prvním prokazatelným členem rodu je Ctibor, který se dvakrát píše podle Chyš a to v letech 1169 (v tomto případě je to jeden z prvních predikátů) a 1192. V letech 1219 a 1225 je připomínán ještě Tas z Chyš,
Snad tento Tas je v následujícím roce uveden jako brněnský kastelán. (CDB II,č. 287) Pokud půjdeme ve spekulacích ještě dále, jeho blízký stejnojmený příbuzný se o dva roky poté účastní ustavení kláštera v Oslavanech, pravda, že ne v žádném prestižním úřadu, pouze označen jako Taz iunior (CDB II, č. 320).
Mohl být Tas brněnský kastelán členem tohoto rodu?
Jak se páni z Chyš dostali na Moravu (Hustopeče, Zlín)?
Snad tento Tas je v následujícím roce uveden jako brněnský kastelán. (CDB II,č. 287) Pokud půjdeme ve spekulacích ještě dále, jeho blízký stejnojmený příbuzný se o dva roky poté účastní ustavení kláštera v Oslavanech, pravda, že ne v žádném prestižním úřadu, pouze označen jako Taz iunior (CDB II, č. 320).
Mohl být Tas brněnský kastelán členem tohoto rodu?
Jak se páni z Chyš dostali na Moravu (Hustopeče, Zlín)?
Historia to relacja, większością kłamliwa, ze zdarzeń, większością nieistotnych, zdawana nam przez historyków, większością durniów.
- Laurentius
- Vévoda
- Příspěvky: 954
- Registrován: 03 úno 2009 19:14
- Been thanked: 6 times
Re: Páni z Chyš, Eggerberka a Hustopeč
V tomto rodu mám zmatek už dlouho. Četl jsem knihu T. Velimského o Hrabišicích a tento rod tam byl označen za větev Hrabišiců! Nevím jak k tomu autor došel, ale vůbec tam nebere v úvahu Viléma a Odolena z Hustopeč. V rodokmenu to vypadlo nějak takto:
1) Boreš I. (1188- před +1207) - bratr Hrabišeho a Slavka I.
2) Slavek II. (1207-1209)
2) Odolen (1224-1238)
3) Bohuslav (1232-1234)
4) Odolen z Chyše (1254-1289)
5) potomci páni z Egerberka
Tak co na to říkáte?
1) Boreš I. (1188- před +1207) - bratr Hrabišeho a Slavka I.
2) Slavek II. (1207-1209)
2) Odolen (1224-1238)
3) Bohuslav (1232-1234)
4) Odolen z Chyše (1254-1289)
5) potomci páni z Egerberka
Tak co na to říkáte?
- Laurentius
- Vévoda
- Příspěvky: 954
- Registrován: 03 úno 2009 19:14
- Been thanked: 6 times
Re: Páni z Chyš, Eggerberka a Hustopeč
Viděl jsem obrázky rodových pečetí ze 13. a počátku 14. století (Vilém a Odolen z Hustopeče, Vilém a Fricek z Egerberka), ale nikde není vlnitý pruh. Je tam normální pruh pokosem (šikmé břevno). Na pečeti Odolena z Hustopeče z 1294 to vypadá dokonce na obrácené barvy (asi tedy stříbrný pruh pokosem).Ježek píše:V erbu měli tito šlechtici kosmý vlnitý modrý pruh ve stříbrném poli.
Jinak díky za nové informace o tomto rodu.
- Ježek
- Král
- Příspěvky: 4156
- Registrován: 01 lis 2005 19:01
- Bydliště: Železné Hory/Praha
- Has thanked: 127 times
- Been thanked: 31 times
Re: Páni z Chyš, Eggerberka a Hustopeč
Čím to dokládá?Laurentius píše:V tomto rodu mám zmatek už dlouho. Četl jsem knihu T. Velimského o Hrabišicích a tento rod tam byl označen za větev Hrabišiců! Nevím jak k tomu autor došel, ale vůbec tam nebere v úvahu Viléma a Odolena z Hustopeč.
Musím se na to podívat, ale myslím si, že je to blbost.
Historia to relacja, większością kłamliwa, ze zdarzeń, większością nieistotnych, zdawana nam przez historyków, większością durniów.
- Laurentius
- Vévoda
- Příspěvky: 954
- Registrován: 03 úno 2009 19:14
- Been thanked: 6 times
Re: Páni z Chyš, Eggerberka a Hustopeč
Knihu jsem četl dávno. Myslím, že to tam nebylo vůbec vysvětleno. Tady jsem našel celý rodokmen.
http://www.patricus.info/Rodokmeny/Hrabisici.txt
Asi vychází právě z té knihy o Hrabišicích, protože tam figuruje rod z Chyše a Egerberka.
http://www.patricus.info/Rodokmeny/Hrabisici.txt
Asi vychází právě z té knihy o Hrabišicích, protože tam figuruje rod z Chyše a Egerberka.
- Ježek
- Král
- Příspěvky: 4156
- Registrován: 01 lis 2005 19:01
- Bydliště: Železné Hory/Praha
- Has thanked: 127 times
- Been thanked: 31 times
Re: Páni z Chyš, Eggerberka a Hustopeč
Bohuslav jako syn Odolena je doložen již v roce 1207: http://147.231.53.91/src/index.php?s=v& ... 77&page=63. Zároveň tam je další Odolen.Laurentius píše: 1) Boreš I. (1188- před +1207) - bratr Hrabišeho a Slavka I.
2) Slavek II. (1207-1209)
2) Odolen (1224-1238)
3) Bohuslav (1232-1234)
4) Odolen z Chyše (1254-1289)
5) potomci páni z Egerberka
Tak co na to říkáte?
Až v roce 1224 je Odolen označen jako syn Borše: http://147.231.53.91/src/index.php?s=v& ... 7&page=256
Moje vysvětlení je následující: K Hrabišicům se přivdala dcera některého z Chyšských - za prvé to byli sousedi, za druhé v druhé polovině 12. století jeden z významějších rodů v zemi. Tak se dostává jejich rodové jméno do vedlejší větve Hrabišiců. Páni z Chyš dále existují, přesouvají (spíš jen jedna z jejich větví) se na Moravu - viz ten Odolen (1207), pak Tasové v 20. letech a zde získávají Hustopeče et c.
Historia to relacja, większością kłamliwa, ze zdarzeń, większością nieistotnych, zdawana nam przez historyków, większością durniów.
- Ježek
- Král
- Příspěvky: 4156
- Registrován: 01 lis 2005 19:01
- Bydliště: Železné Hory/Praha
- Has thanked: 127 times
- Been thanked: 31 times
Re: Páni z Chyš, Eggerberka a Hustopeč
Na "závěti" Viléma v roce 1271 uváděn Odolen z Hustopeč, snad syn (další, ale bohužel jediný známý z uvedených bratrů Petra), který je uváděn v roce 1279, 1281 a naposledy svědčí při prodeji vesnice Senstráž (Schönstrass) Budišky z Loučky čejkovickým templářům v dubnu 1292. Petr, který se po roce 1261 už neobjevuje, je nejpozději v roce 1271 mrtev.
Další vlastníci hustopečského dominia jsou bratři Vilém a Fricek z Eggerberku, ti (konkrétně Fricek) prodávají Hustopeče Elišce Rejčce v roce 1322. Na základě tohoto prodeje, je možné post quem rekonstruovat majetky rodu, kromě Hustopeč Starovice (Styrouic) Starovičky (Nestarouic), Žarošice (Saruschicz), Kvasov (Quassaw), Skoronice (Scorouic) a Zlín (Slyn). V případě Starovic aStaroviček lze předpokládat, že jde o původní majetky v okolí Hustopeč, Zlín mohl náležet do éry kolonisace v polovině 13. století, zisk Skoronic, Žarošic a Kvasic (zaniklá ves u Žarošic, doložená ještě v r. 13995) nelze časově lépe určit, mohlo k němu dojít mimo sledované období. Pochopitelně v roce 1322 mohly být majetky pánů z Hustopeč také menší než v roce 1306.
Další vlastníci hustopečského dominia jsou bratři Vilém a Fricek z Eggerberku, ti (konkrétně Fricek) prodávají Hustopeče Elišce Rejčce v roce 1322. Na základě tohoto prodeje, je možné post quem rekonstruovat majetky rodu, kromě Hustopeč Starovice (Styrouic) Starovičky (Nestarouic), Žarošice (Saruschicz), Kvasov (Quassaw), Skoronice (Scorouic) a Zlín (Slyn). V případě Starovic aStaroviček lze předpokládat, že jde o původní majetky v okolí Hustopeč, Zlín mohl náležet do éry kolonisace v polovině 13. století, zisk Skoronic, Žarošic a Kvasic (zaniklá ves u Žarošic, doložená ještě v r. 13995) nelze časově lépe určit, mohlo k němu dojít mimo sledované období. Pochopitelně v roce 1322 mohly být majetky pánů z Hustopeč také menší než v roce 1306.
Historia to relacja, większością kłamliwa, ze zdarzeń, większością nieistotnych, zdawana nam przez historyków, większością durniów.
- Laurentius
- Vévoda
- Příspěvky: 954
- Registrován: 03 úno 2009 19:14
- Been thanked: 6 times
Re: Páni z Chyš, Eggerberka a Hustopeč
Ta listina Budšky z Loučky je tady:
http://lehre.hki.uni-koeln.de/monasteri ... 1887_r.jpg
Listinu znám, protože tam máme dochovaných hodně pečetí. Deblínů (tzv. list kopřivy), Pernštejnů (zubr), Tasoviců (křídlo) a taky pečeť se srpem Budivoje z Jehnic.
Pečeť Odolena z Hustopeč je ta druhá z pravé strany (předposlední). Je tam jasně vidět znak rodu - pruh pokosem.
http://lehre.hki.uni-koeln.de/monasteri ... 1887_r.jpg
Listinu znám, protože tam máme dochovaných hodně pečetí. Deblínů (tzv. list kopřivy), Pernštejnů (zubr), Tasoviců (křídlo) a taky pečeť se srpem Budivoje z Jehnic.
Pečeť Odolena z Hustopeč je ta druhá z pravé strany (předposlední). Je tam jasně vidět znak rodu - pruh pokosem.
Re: Páni z Chyš, Eggerberka a Hustopeč
Z historie Zlína mám vypsané toto (je to posloupnost majitelů Zlína) :
Vilém z Hustopeč : pocházel ze severozápadních Čech, z rodu vladyků z Chýš na Žluticku, kde se připomíná jeho předek Stibor už roku 1192, ale zakotvil na jižní Moravě, kde mu už roku 1249 patřily Hustopeče. Náležel k významným hodnostářům, kteří prosazovali zájmy krále Přemysla II. Otakara v citlivém pásmu moravského pohraničí proti nepřátelským Uhrám. Vilém spravoval jižní hraniční úsek okolo Břeclavi a patřil také ke královským zmocněncům, kteří dozírali (v letech 1253 – 1257) na budování nové důležité pevnosti, města Uherského Hradiště. Služby prokázané králi byly štědře odměněny. Kromě Hustopečí držel pan Vilém statky na Břeclavsku a obdržel také (asi někdy po roce 1350) území na středním toku Dřevnice.
Jako držitel Zlína se sice nepřipomíná, ale roku 1261 daroval nově zakládanému vizovickému klášteru díl Zádveřic, Lípu a polovinu Želechovic (východně od želechovického potoka). Není pochyb o tom že byl majitelem také území západně od želechovického potoka, tedy i Zlína, který měl v té době společné osudy s jihomoravskými Hustopečemi. Vilém zemřel někdy po roce 1271 a jeho statky převzal jeho příbuzný Odolen z Hustopečí.
- … ale v těchto hranicích ležící ves Lípa a části Zádveřic a Želechovic nebyly majetkem Smilovým, proto, aby celý takto ohraničený újezd byl majetkem klášterním, zavázal se majitel této enklávy, Vilím z Hustopečí, po zralé úvaze, aby po jeho smrti i tyto části připadly klášteru. (V. Peřinka, Vizovský okres, 1907)
Odolen z Hustopeč : pocházel ze stejného rodu Odolenoviců z Chýš a je připomínaný v letech 1271 a 1292. Jeho majetky spolu se Zlínem převzali bratři Vilém a Fricek z Egerberka (snad jeho synové).
Fricek a Vilém z Egerberka : drželi nejen Hustopeče a Zlín, ale i rodové majetky v severozápadních Čechách poblíž Kadaně. Tam byl jejich sídlem hrad Egerberk, zbudovaný někdy okolo přelomu 13. a 14.století na břehu řeky Ohře (Eger) naproti Klášterci na Ohří. Oba bratři už neužívali dřívější přídomky (z Hustopečí, z Chýš) a psali se podle nového hradu z Egerberka. Roku 1322 (28.2.) a (12.12) vydali dvě latinské, obsahem shodné listiny o tom, že prodali královně vdově Elišce Rejčce své statky zděděné po předcích (jihomoravské Hustopeče s přilehlými vesnicemi a městečko Zlín).
Prvním majitelem hradu Egerberka, který se po něm nesporně psal, byl Vilém z Egerberka v roce 1317. Po něm se tak psal v roce 1322 i jeho mladší bratr Fricek z Chyší a Egerberka. Vilém z Egerberka byl nejprve odpůrcem, potom ale přítelem krále Jana Lucemburského, kterého provázel na všech jeho výpravách. Fricek z Egerberka dostal v roce 1332 jako léno od krále některé osady na Žatecku, zejména Pětipsy, podle nichž se pak větev rodu, kterou založil, nazývala Pětipeští. Vilém mladší z Egerberku prodal někdy kolem roku 1350 hrad Egerberk Šumburkům, kteří přišli z Míšně. A kolem roku 1350 pak Egerberkové z naší historie mizí ...
J. Halada ve svém Lexikonu uvádí jako předka rodu Odolena ze Střížovic ...
Vilém z Hustopeč : pocházel ze severozápadních Čech, z rodu vladyků z Chýš na Žluticku, kde se připomíná jeho předek Stibor už roku 1192, ale zakotvil na jižní Moravě, kde mu už roku 1249 patřily Hustopeče. Náležel k významným hodnostářům, kteří prosazovali zájmy krále Přemysla II. Otakara v citlivém pásmu moravského pohraničí proti nepřátelským Uhrám. Vilém spravoval jižní hraniční úsek okolo Břeclavi a patřil také ke královským zmocněncům, kteří dozírali (v letech 1253 – 1257) na budování nové důležité pevnosti, města Uherského Hradiště. Služby prokázané králi byly štědře odměněny. Kromě Hustopečí držel pan Vilém statky na Břeclavsku a obdržel také (asi někdy po roce 1350) území na středním toku Dřevnice.
Jako držitel Zlína se sice nepřipomíná, ale roku 1261 daroval nově zakládanému vizovickému klášteru díl Zádveřic, Lípu a polovinu Želechovic (východně od želechovického potoka). Není pochyb o tom že byl majitelem také území západně od želechovického potoka, tedy i Zlína, který měl v té době společné osudy s jihomoravskými Hustopečemi. Vilém zemřel někdy po roce 1271 a jeho statky převzal jeho příbuzný Odolen z Hustopečí.
- … ale v těchto hranicích ležící ves Lípa a části Zádveřic a Želechovic nebyly majetkem Smilovým, proto, aby celý takto ohraničený újezd byl majetkem klášterním, zavázal se majitel této enklávy, Vilím z Hustopečí, po zralé úvaze, aby po jeho smrti i tyto části připadly klášteru. (V. Peřinka, Vizovský okres, 1907)
Odolen z Hustopeč : pocházel ze stejného rodu Odolenoviců z Chýš a je připomínaný v letech 1271 a 1292. Jeho majetky spolu se Zlínem převzali bratři Vilém a Fricek z Egerberka (snad jeho synové).
Fricek a Vilém z Egerberka : drželi nejen Hustopeče a Zlín, ale i rodové majetky v severozápadních Čechách poblíž Kadaně. Tam byl jejich sídlem hrad Egerberk, zbudovaný někdy okolo přelomu 13. a 14.století na břehu řeky Ohře (Eger) naproti Klášterci na Ohří. Oba bratři už neužívali dřívější přídomky (z Hustopečí, z Chýš) a psali se podle nového hradu z Egerberka. Roku 1322 (28.2.) a (12.12) vydali dvě latinské, obsahem shodné listiny o tom, že prodali královně vdově Elišce Rejčce své statky zděděné po předcích (jihomoravské Hustopeče s přilehlými vesnicemi a městečko Zlín).
Prvním majitelem hradu Egerberka, který se po něm nesporně psal, byl Vilém z Egerberka v roce 1317. Po něm se tak psal v roce 1322 i jeho mladší bratr Fricek z Chyší a Egerberka. Vilém z Egerberka byl nejprve odpůrcem, potom ale přítelem krále Jana Lucemburského, kterého provázel na všech jeho výpravách. Fricek z Egerberka dostal v roce 1332 jako léno od krále některé osady na Žatecku, zejména Pětipsy, podle nichž se pak větev rodu, kterou založil, nazývala Pětipeští. Vilém mladší z Egerberku prodal někdy kolem roku 1350 hrad Egerberk Šumburkům, kteří přišli z Míšně. A kolem roku 1350 pak Egerberkové z naší historie mizí ...
J. Halada ve svém Lexikonu uvádí jako předka rodu Odolena ze Střížovic ...
Re: Páni z Chyš, Eggerberka a Hustopeč
Je to tady poněkud zaprášený ...
Takže ještě něco od Mir. Plaček - Ilustrovaná encyklopedie moravských ..., 2001
str. 263 (tvrz Hustopeče u Brna)
... Její vznik je možno spojit s Vliémem z Hustopečí, který se po nich jmenuje roku 1249. Pocházel z českého rodu ze západočeských Chyší, pozdějších pánů z Egerberka. Přízní krále Přemysla Otakara II. roku 1271 držel Břeclav a též Zlín. Jeho následníky byli synové Petr, který brzy zemřel, a Odolen z Hustopečí. Vilémův stejnojmenný vnuk se po účasti na vzpouře panstva proti Janu Lucemburskému kupodivu stal významným členem královské družiny. Spolu s bratrem Frickem roku 1323 prodali Hustopeče královně Elišce. To se už psali po Egerberku a před tím sídlili asi i na Zlíně. ...
str. 722 (hrad Zlín)
... stavebníkem jeho první fáze z poloviny 13. století může být Vilém z Hustopečí, který na jižní a východní Moravě získal od krále velké majetky. ...
Ještě snad něco tady ...
http://digital.onb.ac.at/OnbViewer/view ... Z169048003" onclick="window.open(this.href);return false;
Tak k tomu Zrcadlu se dodatečně omlouvám ... ten odkaz vede na titulní stránku a momentálně si nevzpomínám, na které stránce hledat ...
![Think :think:](./images/smilies/eusa/think.gif)
Takže ještě něco od Mir. Plaček - Ilustrovaná encyklopedie moravských ..., 2001
str. 263 (tvrz Hustopeče u Brna)
... Její vznik je možno spojit s Vliémem z Hustopečí, který se po nich jmenuje roku 1249. Pocházel z českého rodu ze západočeských Chyší, pozdějších pánů z Egerberka. Přízní krále Přemysla Otakara II. roku 1271 držel Břeclav a též Zlín. Jeho následníky byli synové Petr, který brzy zemřel, a Odolen z Hustopečí. Vilémův stejnojmenný vnuk se po účasti na vzpouře panstva proti Janu Lucemburskému kupodivu stal významným členem královské družiny. Spolu s bratrem Frickem roku 1323 prodali Hustopeče královně Elišce. To se už psali po Egerberku a před tím sídlili asi i na Zlíně. ...
str. 722 (hrad Zlín)
... stavebníkem jeho první fáze z poloviny 13. století může být Vilém z Hustopečí, který na jižní a východní Moravě získal od krále velké majetky. ...
Ještě snad něco tady ...
http://digital.onb.ac.at/OnbViewer/view ... Z169048003" onclick="window.open(this.href);return false;
Tak k tomu Zrcadlu se dodatečně omlouvám ... ten odkaz vede na titulní stránku a momentálně si nevzpomínám, na které stránce hledat ...
- Ježek
- Král
- Příspěvky: 4156
- Registrován: 01 lis 2005 19:01
- Bydliště: Železné Hory/Praha
- Has thanked: 127 times
- Been thanked: 31 times
Re: Páni z Chyš, Eggerberka a Hustopeč
To je asi nejaká kontaminace Odolena, syna Střiže.
Rodová pověst zde: https://sources.cms.flu.cas.cz/src/inde ... 9&page=448
A Paprocký v Diadochu, O stavu rytířském, s. 101-102: https://books.google.cz/books?id=mh5fAA ... &q&f=false
Historia to relacja, większością kłamliwa, ze zdarzeń, większością nieistotnych, zdawana nam przez historyków, większością durniów.
-
- Kníže
- Příspěvky: 342
- Registrován: 07 srp 2022 10:43
- Has thanked: 3 times
- Been thanked: 35 times
Re: Páni z Chyš, Eggerberka a Hustopeč
CHYŠE
Nejstarším doloženým držitelem byl pan Ctibor, podle postavení ve svědečných řadách určitě nepatřil k předním velmožům. Jistě se objevil na dvou listinách, které se týkaly oblasti, kde ležela jeho predikátní lokalita.
1169 Cstibor de His - CDB I, č. 246, s. 218.
• král Vladislav daroval johanitům Manětín, Ctibor následovaný Smilem z Údrče + Morek venator de Belsk (podle editorů z Bíliny/Bělska), jsou v krátké svědečné řadě zapsáni za nepochybnými velmoži
1192 Stibor de Kis - CDB I, č. 336, s. 307.
• známá listina, Drslavic Oldřich daruje Plasům ves Lomany, byl zapsán asi v polovině poměrně dlouhé řady svědků
Může být totožný i se Ctiborem synem Ruperta a Ctiborem ze Záhoří, avšak ostatní rejstříkem nabízení nositelé jména patří podle T. Velímského + zastávaných úřadů + pozic ve svědečných řadách pravděpodobně k rodu ze Svojšína (CDB I, s. 477).
1180-1182 Stzybor filius Roperti - CDB I, č. 296, s. 266
• opět známá listina, Ctibor syn Ruperta, Čéč ze Železnice daruje Plasům vesnice Býkov + Vlčkov severně od Plzně, rejstřík diplomatáře žádného Ruperta nenabízí
1193 Stibor de Zagor - CDB I, č. 342, s. 309
Ctibor ze Záhoří svědčí na donaci Anežky z Potvorova pro Plasy, jenže ze kterého Záhoří? Sedláček podle rejstříku míst žádné v západních Čechách neuvádí.
• nejbližší je Dolní + Horní Záhoří a Horní se v pramenech objevuje roku 1378 a tvrz je doložena až roku 1603; HZT 4/85
• dalším je Záhoří kousek od Údrče, s nímž jsou různé osoby s přestávkami spojovány od roku 1264; Panská sídla západních Čech- Karlovarsko, s. 183
• autoři dalšího hradologického díla spojili Ctibora se zaniklou lokalitou ležící cca 13 km jižně od Plzně, která byla navíc lokalizována pouze přibližně JV od Nebílov, ta měla zaniknout ještě před koncem 14. století a nikdo další se po ní nepsal – pro mě nejméně pravděpodobné; Panská sídla západních Čech-Plzeňsko, s. 282.
---Svědčil-li pan Ctibor koncem 12. století na 2-4 pravých listinách, tak nebyl žádný nazdárek, a hlavně by to ukazovalo na celkem intenzivní styky s plaským konventem. Myslel jsem, že podobné to bude i s Hrabišici, byť na listině Čéče a Anežky z Potvorova si nejsem jejich přítomností jist. Ale i tak k nim nepochybně mohl mít blízko, už jen z geografických důvodů.
1. Chýše
2. Horní Záhoří u Lubence
3. Záhoří u Bochova
4. Záhoří, zaniklá ves u Nebílov
5. Plasy
6. Potvorov
7. Manětín
8. Údrč
9. Lomany
10. Býkov
11. zaniklý Wilecov/Vlčkov?, snad u Jarova
Nejstarším doloženým držitelem byl pan Ctibor, podle postavení ve svědečných řadách určitě nepatřil k předním velmožům. Jistě se objevil na dvou listinách, které se týkaly oblasti, kde ležela jeho predikátní lokalita.
1169 Cstibor de His - CDB I, č. 246, s. 218.
• král Vladislav daroval johanitům Manětín, Ctibor následovaný Smilem z Údrče + Morek venator de Belsk (podle editorů z Bíliny/Bělska), jsou v krátké svědečné řadě zapsáni za nepochybnými velmoži
1192 Stibor de Kis - CDB I, č. 336, s. 307.
• známá listina, Drslavic Oldřich daruje Plasům ves Lomany, byl zapsán asi v polovině poměrně dlouhé řady svědků
Může být totožný i se Ctiborem synem Ruperta a Ctiborem ze Záhoří, avšak ostatní rejstříkem nabízení nositelé jména patří podle T. Velímského + zastávaných úřadů + pozic ve svědečných řadách pravděpodobně k rodu ze Svojšína (CDB I, s. 477).
1180-1182 Stzybor filius Roperti - CDB I, č. 296, s. 266
• opět známá listina, Ctibor syn Ruperta, Čéč ze Železnice daruje Plasům vesnice Býkov + Vlčkov severně od Plzně, rejstřík diplomatáře žádného Ruperta nenabízí
1193 Stibor de Zagor - CDB I, č. 342, s. 309
Ctibor ze Záhoří svědčí na donaci Anežky z Potvorova pro Plasy, jenže ze kterého Záhoří? Sedláček podle rejstříku míst žádné v západních Čechách neuvádí.
• nejbližší je Dolní + Horní Záhoří a Horní se v pramenech objevuje roku 1378 a tvrz je doložena až roku 1603; HZT 4/85
• dalším je Záhoří kousek od Údrče, s nímž jsou různé osoby s přestávkami spojovány od roku 1264; Panská sídla západních Čech- Karlovarsko, s. 183
• autoři dalšího hradologického díla spojili Ctibora se zaniklou lokalitou ležící cca 13 km jižně od Plzně, která byla navíc lokalizována pouze přibližně JV od Nebílov, ta měla zaniknout ještě před koncem 14. století a nikdo další se po ní nepsal – pro mě nejméně pravděpodobné; Panská sídla západních Čech-Plzeňsko, s. 282.
---Svědčil-li pan Ctibor koncem 12. století na 2-4 pravých listinách, tak nebyl žádný nazdárek, a hlavně by to ukazovalo na celkem intenzivní styky s plaským konventem. Myslel jsem, že podobné to bude i s Hrabišici, byť na listině Čéče a Anežky z Potvorova si nejsem jejich přítomností jist. Ale i tak k nim nepochybně mohl mít blízko, už jen z geografických důvodů.
1. Chýše
2. Horní Záhoří u Lubence
3. Záhoří u Bochova
4. Záhoří, zaniklá ves u Nebílov
5. Plasy
6. Potvorov
7. Manětín
8. Údrč
9. Lomany
10. Býkov
11. zaniklý Wilecov/Vlčkov?, snad u Jarova
Nemáte oprávnění prohlížet přiložené soubory.
Naposledy upravil(a) Simplex dne 31 pro 2023 08:17, celkem upraveno 1 x.
-
- Kníže
- Příspěvky: 342
- Registrován: 07 srp 2022 10:43
- Has thanked: 3 times
- Been thanked: 35 times
Re: Páni z Chyš, Eggerberka a Hustopeč
1193 Stibor de Zagor - CDB I, č. 342, s. 309
- možná se nabízí ještě další identifikace lokolaty, která nás přibližuje ztotožnění se Ctiborem z Chyše
-pár kiláků jihozápdně od Chyše leží Záhořice, které by mohly být oním hledaným predikátem de Zagor
- možná se nabízí ještě další identifikace lokolaty, která nás přibližuje ztotožnění se Ctiborem z Chyše
-pár kiláků jihozápdně od Chyše leží Záhořice, které by mohly být oním hledaným predikátem de Zagor
Nemáte oprávnění prohlížet přiložené soubory.
-
- Kníže
- Příspěvky: 342
- Registrován: 07 srp 2022 10:43
- Has thanked: 3 times
- Been thanked: 35 times
Re: Páni z Chyš, Eggerberka a Hustopeč
Tas z Chyše byl pravděpodobně synem pana Ctibora
1219 Tazzonis de Chiss - CDB II, č. 186, s. 173
• Přemysl Otakar I. zmiňuje Tasa v listině potvrzující dar vsi Močidlec, který leží pár kiláků jižně od Chyše, v té době již nepochybně mrtvé Anežky z Potvorova Plasům
• listinou se zabýval T. Velímský ve studii o Gumpoldicích/z Potvorova; syn Anežčina bratra Záviš vznesl jakési nároky na ves, tak se cisterciáci rozhodli pro z jejich pohledu a z dlouhodobého hlediska nejvýhodnější řešení a nabídli mu „výpalný“
• pokud jsem to já a překladač správně pochopil, tak Tas + budyšínský kastelán Beneš měli prostě dohlédnout na naplnění dohody sjednané mezi Závišem a Plasy, tedy na zaplacení držhubného a věčného mlčení
• nevíme kdo si na něj u dvora vzpomněl, avšak v úvahu připadají, jak samotní cisterciáci, tak i Hrabišici a není vyloučeno, že znal i samotného Záviše
• Tasovo angažmá v řešení donace může být dalším nepřímým důkazem, že se jeho otec zapsaný jako Stibor de Zagor objevil už na starší listině potvrzující Anežčinu donaci
Velímský Tomáš: Exegi monumentum, svědectví pozdně románského tribunového kostela sv. Mikuláše v Potvorově, s. 131, 141
https://sources.cms.flu.cas.cz/src/inde ... 📖%EF%B8%81
1225 Thaz de His – CDB II, č. 270, s. 264
• často diskutovaná listina, Přemysl Otakar I. potvrzuje donaci Bolemily manželky Bavora řádu johanitů, je zapsán třetí od konce svědečné řady
• podle mě J. Polách správně lokalizoval vesnice na severní Plzeňsko a svědečná řada listiny je pro mě nejpádnějším důkazem a zvlášť v ní zmínění nižší šlechtici
• predikátní Chýše je nedaleko darovaných lokalit a je zajímavé, že zde naleznete i Radotín, protože ten pražský patřil Bavorům a dokonce se po něm Bavor I. roku 1233 psal
Svoboda Miroslav: Páni ze Strakonic, s. 36, 37, 225
Polách Jaroslav: Starší dějiny rodu Bavorů ze Strakonic ve světle Bolemiliny donace, HG 1,2017
https://sources.cms.flu.cas.cz/src/inde ... 📖%EF%B8%81
1219 Tazzonis de Chiss - CDB II, č. 186, s. 173
• Přemysl Otakar I. zmiňuje Tasa v listině potvrzující dar vsi Močidlec, který leží pár kiláků jižně od Chyše, v té době již nepochybně mrtvé Anežky z Potvorova Plasům
• listinou se zabýval T. Velímský ve studii o Gumpoldicích/z Potvorova; syn Anežčina bratra Záviš vznesl jakési nároky na ves, tak se cisterciáci rozhodli pro z jejich pohledu a z dlouhodobého hlediska nejvýhodnější řešení a nabídli mu „výpalný“
• pokud jsem to já a překladač správně pochopil, tak Tas + budyšínský kastelán Beneš měli prostě dohlédnout na naplnění dohody sjednané mezi Závišem a Plasy, tedy na zaplacení držhubného a věčného mlčení
• nevíme kdo si na něj u dvora vzpomněl, avšak v úvahu připadají, jak samotní cisterciáci, tak i Hrabišici a není vyloučeno, že znal i samotného Záviše
• Tasovo angažmá v řešení donace může být dalším nepřímým důkazem, že se jeho otec zapsaný jako Stibor de Zagor objevil už na starší listině potvrzující Anežčinu donaci
Velímský Tomáš: Exegi monumentum, svědectví pozdně románského tribunového kostela sv. Mikuláše v Potvorově, s. 131, 141
https://sources.cms.flu.cas.cz/src/inde ... 📖%EF%B8%81
1225 Thaz de His – CDB II, č. 270, s. 264
• často diskutovaná listina, Přemysl Otakar I. potvrzuje donaci Bolemily manželky Bavora řádu johanitů, je zapsán třetí od konce svědečné řady
• podle mě J. Polách správně lokalizoval vesnice na severní Plzeňsko a svědečná řada listiny je pro mě nejpádnějším důkazem a zvlášť v ní zmínění nižší šlechtici
• predikátní Chýše je nedaleko darovaných lokalit a je zajímavé, že zde naleznete i Radotín, protože ten pražský patřil Bavorům a dokonce se po něm Bavor I. roku 1233 psal
Svoboda Miroslav: Páni ze Strakonic, s. 36, 37, 225
Polách Jaroslav: Starší dějiny rodu Bavorů ze Strakonic ve světle Bolemiliny donace, HG 1,2017
https://sources.cms.flu.cas.cz/src/inde ... 📖%EF%B8%81
-
- Kníže
- Příspěvky: 342
- Registrován: 07 srp 2022 10:43
- Has thanked: 3 times
- Been thanked: 35 times
Re: Páni z Chyš, Eggerberka a Hustopeč
Kdysi se Ježek ptal, jestli mohl být Tas brněnským kastelánem (1226) a díky tomu se dostat na Moravu? Podle mě ne.
1226 Thaz castellanus Brunensis cum fratribus- CDB II, č. 287, s. 287
https://sources.cms.flu.cas.cz/src/inde ... 3&page=295
• ve svědečné řadě brněnské listiny Přemysla Otakara I. jsou očividně jen moravští pání, navíc žádné bratry Tasa z Chyše neznáme
• po tři generace se členové rodu z Chyše objevují výhradně na listinách, které potvrzují donace lokalit z jejich okolí
• za jednoho z bratrů brněnského kastelána Tasa považuje M. Juřička Záviše z Tasova, který byl roku 1233 zapsán doslova jako Zavis de Tassow Brunnensev (CDB III/1, č. 50, s. 51) a celkem logicky předpokládá, že ho s Brnem spojoval jakýsi zastávaný úřad
https://sources.cms.flu.cas.cz/src/inde ... 65&page=81
Juřička Martin: Páni erbu křídla, magisterská práce Brno 2017, s. 13
1228 Taz iunior- CDB II, č. 320, s. 318
https://sources.cms.flu.cas.cz/src/inde ... 3&page=326
• na rozsáhlém privilegiu pro oslavanské cisterciačky, kterým král potvrzuje jejich majetek atd. se opět a přímo v Oslavanech sešla moravská nobilita a je pravděpodobné, že k ní patřil i junior, jenž byl zřejmě synem brněnského kastelána Tasa z roku 1226
• Tas z Chyše měl podle pramenů pouze syna Přibyslava (1239)
Hričková Jitka: Cisterciácký klášter Vallis sanctae Mariae v Oslavanech a jeho hospodářský vývoj v letech 1225-1471, magisterská práce Brno 2010, s. 15, 22, 49, 55, 61, 66, 67
1226 Thaz castellanus Brunensis cum fratribus- CDB II, č. 287, s. 287
https://sources.cms.flu.cas.cz/src/inde ... 3&page=295
• ve svědečné řadě brněnské listiny Přemysla Otakara I. jsou očividně jen moravští pání, navíc žádné bratry Tasa z Chyše neznáme
• po tři generace se členové rodu z Chyše objevují výhradně na listinách, které potvrzují donace lokalit z jejich okolí
• za jednoho z bratrů brněnského kastelána Tasa považuje M. Juřička Záviše z Tasova, který byl roku 1233 zapsán doslova jako Zavis de Tassow Brunnensev (CDB III/1, č. 50, s. 51) a celkem logicky předpokládá, že ho s Brnem spojoval jakýsi zastávaný úřad
https://sources.cms.flu.cas.cz/src/inde ... 65&page=81
Juřička Martin: Páni erbu křídla, magisterská práce Brno 2017, s. 13
1228 Taz iunior- CDB II, č. 320, s. 318
https://sources.cms.flu.cas.cz/src/inde ... 3&page=326
• na rozsáhlém privilegiu pro oslavanské cisterciačky, kterým král potvrzuje jejich majetek atd. se opět a přímo v Oslavanech sešla moravská nobilita a je pravděpodobné, že k ní patřil i junior, jenž byl zřejmě synem brněnského kastelána Tasa z roku 1226
• Tas z Chyše měl podle pramenů pouze syna Přibyslava (1239)
Hričková Jitka: Cisterciácký klášter Vallis sanctae Mariae v Oslavanech a jeho hospodářský vývoj v letech 1225-1471, magisterská práce Brno 2010, s. 15, 22, 49, 55, 61, 66, 67
- Ježek
- Král
- Příspěvky: 4156
- Registrován: 01 lis 2005 19:01
- Bydliště: Železné Hory/Praha
- Has thanked: 127 times
- Been thanked: 31 times
Re: Páni z Chyš, Eggerberka a Hustopeč
Ano, tohle bude tasovec erbu křídla. Zároveň se páni z Chyš na Moravu dostávají nejpozději Vilémem z Hustopeč https://www.e-stredovek.cz/post/vilem-z-hustopec/
Historia to relacja, większością kłamliwa, ze zdarzeń, większością nieistotnych, zdawana nam przez historyków, większością durniów.
-
- Kníže
- Příspěvky: 342
- Registrován: 07 srp 2022 10:43
- Has thanked: 3 times
- Been thanked: 35 times
Re: Páni z Chyš, Eggerberka a Hustopeč
Ježku,Ježek píše: ↑31 pro 2023 08:18Ano, tohle bude tasovec erbu křídla. Zároveň se páni z Chyš na Moravu dostávají nejpozději Vilémem z Hustopeč https://www.e-stredovek.cz/post/vilem-z-hustopec/
zatím jsem nečetl, co napsal Libor Jan do monografie Hustopečí, ale začínám o tom celém dost pochybovat. Rovněž hypotéza Tomáše Velímského o vedlejší a nelegitimní větvi Hrabišiců stojí podle mě očividně na stejně pochybných argumentech a dokonce asi ještě pochybnějších. Mě ale primárně zajímá rod z Chyše či respektive Tas z Chyše z jiného důvodu, a proto se snažím udělat si představu o celkové historii rodu, ale k tomu se teprve dostanu.
Tvůj článek znám a pochopitelně nese patinu doby vzniku, i když jinde píšou zhruba to samé, ale pořádně se tomu podle mě dosud nikdo nevěnoval.
- Ježek
- Král
- Příspěvky: 4156
- Registrován: 01 lis 2005 19:01
- Bydliště: Železné Hory/Praha
- Has thanked: 127 times
- Been thanked: 31 times
Re: Páni z Chyš, Eggerberka a Hustopeč
Vilém je určitě z toho rodu, pečetí rodovým znakem (buď to je jen rovný pruh, nevlnkovaný)
https://www.monasterium.net/mom/CZ-NA/R ... tope%C4%8D
Ve dvacátých letech 14. století tuto lokalitu prodávají Rejčce páni z Eggerberka.
https://www.monasterium.net/mom/CZ-NA/R ... tope%C4%8D
Ve dvacátých letech 14. století tuto lokalitu prodávají Rejčce páni z Eggerberka.
Historia to relacja, większością kłamliwa, ze zdarzeń, większością nieistotnych, zdawana nam przez historyków, większością durniów.
-
- Kníže
- Příspěvky: 342
- Registrován: 07 srp 2022 10:43
- Has thanked: 3 times
- Been thanked: 35 times
Re: Páni z Chyš, Eggerberka a Hustopeč
Já jsem skeptický ke spojení původního rodu z Chyš(e) s Vilémem z Hustopečí.Ježek píše: ↑01 led 2024 13:50 Vilém je určitě z toho rodu, pečetí rodovým znakem (buď to je jen rovný pruh, nevlnkovaný)
https://www.monasterium.net/mom/CZ-NA/R ... tope%C4%8D
Ve dvacátých letech 14. století tuto lokalitu prodávají Rejčce páni z Eggerberka.
-
- Kníže
- Příspěvky: 342
- Registrován: 07 srp 2022 10:43
- Has thanked: 3 times
- Been thanked: 35 times
Re: Páni z Chyš, Eggerberka a Hustopeč
---Pro mě je Tas z Chyš zajímavý i jako možný příbuzný známého pana Zbraslava, syna Vchynova. Tedy onoho královského podčeší, který toužil stát se stolníkem, jak napsal T. Velímský.
---Ze Zbraslavovy závěti víme, že odkázal své vnučce, dceři jakéhosi Tasa, lokalitu zvanou Zeměchy. Asi není náhoda, že dodnes nikdo ani neuvažoval o spojení onoho Tasa s moravskými Tasovci.
---J. Žemlička kdysi uvažoval o Tasově příslušnosti k rodu erbu třmene a odtud vedla hypotetická spojnice až k Tasovi z Vízmburka. Ale uvádí to jen v poznámkách, z toho je vidět, za jak pravděpodobné to považoval. Na počátku úvahy stály patrně kšefty Zbraslava s manželkou Petra ze Skalice, které jsou zmíněny v závěti. A pochopitelně i jméno Tas, které se ovšem nedá považovat za rodové. F. Musil ve své dvoudílné studii o rodu erbu třmene o sňatkovém spojení rodů ani neuvažuje.
---Podle mě je důležité, že pan Zbraslav odkázal své vnučce vesnici Zeměchy a obě dnes známé lokality byly pro rod erbu třmene, tím spíše pro moravské Tasovce bezcenné. Pokud by rodina vnučky působila ve východních Čechách, mohl jí Zbraslav odkázat jakousi zdejší lokalitu, protože měl z čeho vybírat. Tenhle problém odpadá, jestliže ženich jménem neznámé Zbraslavovy dcery pocházel ze severozápadních Čech a Zeměchy ležely u Loun. Není bez zajímavosti, že druhá Zbraslavova dcera měla dostat Orasice a jediná stejnojmenná lokalita leží nepřekvapivě u Loun. Což podporuje názor T. Velímského, že Zbraslav vlastnil i samotné Louny a v okolí dosáhl jeho majetek jisté koncentrace. O čemž jsem se rozepsal ve vláknu o Žerotínech/Žirotínech a považuju za zbytečné to opakovat. Jediným vhodným nositelem jména je podle diplomatáře Tas z Chyš, ale dal by králův dvořan dceru jakémusi bezvýznamnému držiteli max několika lokalit?
---Pokus T. Velímského najít Zbraslavovi, byť jen hypotetické velmožské předky, podle mě moc přesvědčivě nevyzněl a zdá se mi pravděpodbnější, že se společensky pozvedl díky službě králi. Zbraslav mohl pocházet z jakéhosi nevýznamného rodu ze severozápadních Čech a přímo se nabízí spojit jeho taťku s Vchynicemi v milešovské části Českého Středohoří. Jeho viditelný kariérní vzestup je spojen až s Václavem I., který mu dokonce přihrál bohatou východočeskou dědičku. Do zorného pole panovníka se mohl dostat prostřednictvím Hrabišiců nebo díky Václavově lovecké vášni. Jestliže vezmeme doslova tvrzení závěti, oženil se Zbraslav s Domaslavou až po nástupu Václava I. na trůn, tedy nejdříve roku 1230 a v té době už musel mít slušné postavení. Nevíme, zda byl už ve službách Václavova otce, ale lze to předpokládat a díky tomu se majetkově povznesl. Absence v písemných pramenech je sice výmluvná, ale nemusí být určující, protože držitele úřadů známe jen torzovitě a zvláště kastelány. Dcery pocházely z prvního manželství se ženou, která se východočeské dědičce pravděpodobně nemohla rovnat společenským postavením natož majetkem. Avšak případný sňatek dcery s Tasem z Chyš mohl být uzavřen dlouho před výrazným společenským + majetkovým vzestupem pana Zbraslava.
• díky studii M. Sovadiny víme, že se Zbraslav objevil ve svědečných řadách z let 1228-1238 a zemřel patrně záhy po sepsání závěti roku 1238; Domaslava zemřela patrně nedlouho potom a její smrt potvrzuje královská listina z roku 1241
• závět uvádí druhou dceru Adlétu, která byla v době sepsání závěti bezdětná, jméno manžela neznáme a nevíme, zda měla dítě a splnila podmínku k nabytí Orasic; lokalita se podle Sedláčka znovu objevuje v pramenech až roku 1356 díky podacímu právu k místnímu kostelu, kterým disponovali bratři z Kladna
• netušíme kolik let bylo vnučce obdarované Zeměchy, ale předpokládá se, že její matka byla v té době už mrtvá, ač to není jisté
• Tas z Chyš je doložen naposledy roku 1225 a jeho případný syn Přibyslav svědčil roku 1239 a tentokrát se logicky předpokládá, že byl v té době Tas po smrti
• problémem je, že eventuální Zbraslavův vnuk Přibyslav není uveden v závěti, což lze vysvětlit jinou matkou nebo byl obdarován dříve a bez papíru
• je pravděpodobné, že sepsání závěti si vynutily obdarované církevní instituce a blížící se úmrtí manželů, což zpětně vypovídá něco o jejich věku atd. a jen díky tomu se dozvídáme o obdarování příbuzných + dalších osob
Sedláček A.: Místopisný slovník království českého, s. 669-670
Žemlička J.: Královský číšník Zbraslav a jeho dědictví, HG 21,1983
Velímský T.: O královském podčeším, který toužil stát se stolníkem, Jimi země česká stála 2022
Sovadina M.: Dvůr Václava I., SAP 1995
---Ze Zbraslavovy závěti víme, že odkázal své vnučce, dceři jakéhosi Tasa, lokalitu zvanou Zeměchy. Asi není náhoda, že dodnes nikdo ani neuvažoval o spojení onoho Tasa s moravskými Tasovci.
---J. Žemlička kdysi uvažoval o Tasově příslušnosti k rodu erbu třmene a odtud vedla hypotetická spojnice až k Tasovi z Vízmburka. Ale uvádí to jen v poznámkách, z toho je vidět, za jak pravděpodobné to považoval. Na počátku úvahy stály patrně kšefty Zbraslava s manželkou Petra ze Skalice, které jsou zmíněny v závěti. A pochopitelně i jméno Tas, které se ovšem nedá považovat za rodové. F. Musil ve své dvoudílné studii o rodu erbu třmene o sňatkovém spojení rodů ani neuvažuje.
---Podle mě je důležité, že pan Zbraslav odkázal své vnučce vesnici Zeměchy a obě dnes známé lokality byly pro rod erbu třmene, tím spíše pro moravské Tasovce bezcenné. Pokud by rodina vnučky působila ve východních Čechách, mohl jí Zbraslav odkázat jakousi zdejší lokalitu, protože měl z čeho vybírat. Tenhle problém odpadá, jestliže ženich jménem neznámé Zbraslavovy dcery pocházel ze severozápadních Čech a Zeměchy ležely u Loun. Není bez zajímavosti, že druhá Zbraslavova dcera měla dostat Orasice a jediná stejnojmenná lokalita leží nepřekvapivě u Loun. Což podporuje názor T. Velímského, že Zbraslav vlastnil i samotné Louny a v okolí dosáhl jeho majetek jisté koncentrace. O čemž jsem se rozepsal ve vláknu o Žerotínech/Žirotínech a považuju za zbytečné to opakovat. Jediným vhodným nositelem jména je podle diplomatáře Tas z Chyš, ale dal by králův dvořan dceru jakémusi bezvýznamnému držiteli max několika lokalit?
---Pokus T. Velímského najít Zbraslavovi, byť jen hypotetické velmožské předky, podle mě moc přesvědčivě nevyzněl a zdá se mi pravděpodbnější, že se společensky pozvedl díky službě králi. Zbraslav mohl pocházet z jakéhosi nevýznamného rodu ze severozápadních Čech a přímo se nabízí spojit jeho taťku s Vchynicemi v milešovské části Českého Středohoří. Jeho viditelný kariérní vzestup je spojen až s Václavem I., který mu dokonce přihrál bohatou východočeskou dědičku. Do zorného pole panovníka se mohl dostat prostřednictvím Hrabišiců nebo díky Václavově lovecké vášni. Jestliže vezmeme doslova tvrzení závěti, oženil se Zbraslav s Domaslavou až po nástupu Václava I. na trůn, tedy nejdříve roku 1230 a v té době už musel mít slušné postavení. Nevíme, zda byl už ve službách Václavova otce, ale lze to předpokládat a díky tomu se majetkově povznesl. Absence v písemných pramenech je sice výmluvná, ale nemusí být určující, protože držitele úřadů známe jen torzovitě a zvláště kastelány. Dcery pocházely z prvního manželství se ženou, která se východočeské dědičce pravděpodobně nemohla rovnat společenským postavením natož majetkem. Avšak případný sňatek dcery s Tasem z Chyš mohl být uzavřen dlouho před výrazným společenským + majetkovým vzestupem pana Zbraslava.
• díky studii M. Sovadiny víme, že se Zbraslav objevil ve svědečných řadách z let 1228-1238 a zemřel patrně záhy po sepsání závěti roku 1238; Domaslava zemřela patrně nedlouho potom a její smrt potvrzuje královská listina z roku 1241
• závět uvádí druhou dceru Adlétu, která byla v době sepsání závěti bezdětná, jméno manžela neznáme a nevíme, zda měla dítě a splnila podmínku k nabytí Orasic; lokalita se podle Sedláčka znovu objevuje v pramenech až roku 1356 díky podacímu právu k místnímu kostelu, kterým disponovali bratři z Kladna
• netušíme kolik let bylo vnučce obdarované Zeměchy, ale předpokládá se, že její matka byla v té době už mrtvá, ač to není jisté
• Tas z Chyš je doložen naposledy roku 1225 a jeho případný syn Přibyslav svědčil roku 1239 a tentokrát se logicky předpokládá, že byl v té době Tas po smrti
• problémem je, že eventuální Zbraslavův vnuk Přibyslav není uveden v závěti, což lze vysvětlit jinou matkou nebo byl obdarován dříve a bez papíru
• je pravděpodobné, že sepsání závěti si vynutily obdarované církevní instituce a blížící se úmrtí manželů, což zpětně vypovídá něco o jejich věku atd. a jen díky tomu se dozvídáme o obdarování příbuzných + dalších osob
Sedláček A.: Místopisný slovník království českého, s. 669-670
Žemlička J.: Královský číšník Zbraslav a jeho dědictví, HG 21,1983
Velímský T.: O královském podčeším, který toužil stát se stolníkem, Jimi země česká stála 2022
Sovadina M.: Dvůr Václava I., SAP 1995
Nemáte oprávnění prohlížet přiložené soubory.
-
- Podobná témata
- Odpovědi
- Zobrazení
- Poslední příspěvek
Kdo je online
Uživatelé prohlížející si toto fórum: SeznamBot a 7 hostů