Hradská soustava a služebná organizace
Moderátor: Ježek
- Ingolf
- Král
- Příspěvky: 1388
- Registrován: 24 srp 2008 12:16
- Has thanked: 2 times
- Been thanked: 34 times
Re: Hradská soustava a služebná organizace
Autor studie (Petr Meduna) ta jména Týn (nebo Týnišťko) nezapočítává, že mu do toho nezapadají..
Týnce měly přecházet koncem raného středověku do rukou šlechty nebo církve, a ten Horšovský Týn byl v majetku biskupa, co vím.. Nevylučuji podobný význam Týnů a Týnců.
Týnce měly přecházet koncem raného středověku do rukou šlechty nebo církve, a ten Horšovský Týn byl v majetku biskupa, co vím.. Nevylučuji podobný význam Týnů a Týnců.
- Ingolf
- Král
- Příspěvky: 1388
- Registrován: 24 srp 2008 12:16
- Has thanked: 2 times
- Been thanked: 34 times
Svatoklimentská zasvěcení
Narazil jsem na další vysvětlení svatoklimentských zasvěcení, a netýkají se jen velkomoravského dědictví.
Vychází jako u většiny světců ze způsobu jejich smrti. Kliment byl utopen v Černém moři, jeho ostatky pak nalezli Cyril a Metoděj v černomořském přístavu Chersonésu. Kliment se tím stává patronem převozníků a brodů.. Jemu zasvěcené kostely tedy stávají poblíž brodů.
V Praze je kostel sv. Klimenta u Karlova mostu (asi tu byl taky brod), v Holešovicích, na Poříčí v Klimentské ulici.
Z nejstarších zasvěcení stojí kostel sv. Klimenta na Levém Hradci nad Vltavou, a snad tu byl brod (na protilehlé straně Vltavy bylo osídlení, snad Pravý Hradec);
Ve Staré Boleslavi je sv. Kliment poblíž Labe, jeho původní rameno leželo právě ještě blíže k Boleslavi než dnes;
Kliment ve Lštění stojí nad Sázavou, a naproti přes řeku je dodnes místní část Pod mýtem, což může odkazovat na výběr mýta u brodu;
Kliment na Práchni stojí nad Otavou. O brodu nevím, ale zase by to vysvětlovalo, proč se tento světec dostal až na JZ Čech, prestože z Velké Moravy to sem bylo vzdálenostně i časově daleko..
Třeštík také komentuje,že nejstarší přemyslovská hradiště stojí u brodů, vysvětluje to kontrolou cest do pražské domény..
To se vůbec nevylučuje, stejně jako komplexní obrázek. Hradiště stála u brodů, na nich stály kostely zasvěcené patronovi brodů, a tento patron byl znám z Velké Moravy..
***
Na klimentskou tradici Přemyslovci zřejmě skutečně nezapomněli. Světcův hlavní atribut – kotva – se objevuje na prvních denárech ražených na Moravě (asi v Olomouci) od vlády Břetislava I.
Vychází jako u většiny světců ze způsobu jejich smrti. Kliment byl utopen v Černém moři, jeho ostatky pak nalezli Cyril a Metoděj v černomořském přístavu Chersonésu. Kliment se tím stává patronem převozníků a brodů.. Jemu zasvěcené kostely tedy stávají poblíž brodů.
V Praze je kostel sv. Klimenta u Karlova mostu (asi tu byl taky brod), v Holešovicích, na Poříčí v Klimentské ulici.
Z nejstarších zasvěcení stojí kostel sv. Klimenta na Levém Hradci nad Vltavou, a snad tu byl brod (na protilehlé straně Vltavy bylo osídlení, snad Pravý Hradec);
Ve Staré Boleslavi je sv. Kliment poblíž Labe, jeho původní rameno leželo právě ještě blíže k Boleslavi než dnes;
Kliment ve Lštění stojí nad Sázavou, a naproti přes řeku je dodnes místní část Pod mýtem, což může odkazovat na výběr mýta u brodu;
Kliment na Práchni stojí nad Otavou. O brodu nevím, ale zase by to vysvětlovalo, proč se tento světec dostal až na JZ Čech, prestože z Velké Moravy to sem bylo vzdálenostně i časově daleko..
Třeštík také komentuje,že nejstarší přemyslovská hradiště stojí u brodů, vysvětluje to kontrolou cest do pražské domény..
To se vůbec nevylučuje, stejně jako komplexní obrázek. Hradiště stála u brodů, na nich stály kostely zasvěcené patronovi brodů, a tento patron byl znám z Velké Moravy..
***
Na klimentskou tradici Přemyslovci zřejmě skutečně nezapomněli. Světcův hlavní atribut – kotva – se objevuje na prvních denárech ražených na Moravě (asi v Olomouci) od vlády Břetislava I.
-
- Král
- Příspěvky: 1782
- Registrován: 28 říj 2009 11:55
- Bydliště: Kladno
- Been thanked: 2 times
Re: Hradská soustava a služebná organizace
[del
... Bořivoj, který platil též tribut, nejspíš i jeho mýtičtí předchůdci karolincům, zřejmě užívali pro platbu zahraničních ražeb, nebo plateb hřivnami. Pokud bereme vážně Břetislava smlouvání o tributu a odkaz na platby Lotarovi, pak je myslitelné i placení karolinskou měnou platnou v Evropě před Ottony. Ta měla přesně vymezené mincovny a mincovní pány - emitenty ediktem Pistenským. ( Charles Bald ). Břetisla vhodně usmlouval a ještě zlehčil denár napůl, takže tribut zlevnil asi na třetinu požadované částky. Což si mohl také dovolit jako silný kníže. ...[/quote]
S tímto si dovolím nesouhlasit. Břetislav zcela jistě neprovedl svou mincovní reformu proto, aby zmenšením váhy mince snížil náklady na placení tributu do říše. Těžko si lze představit, že by si Jindřich III. nechal zaplatit méně, než kolik si nárokoval! Přechod z karolinské libry na severskou marku byl zaváděn v té době v téměř celé Evropě. "Mincovní číslo" denárů ražených do té doby z karolinské libry v Evropě stále klesalo a to vyvolalo hospodářskou krizi, něboť obsah Ag v minci stále klesal (u nás již za Boleslavů, Jaromíra i Oldřicha), proto se postupně přecházelo na tzv. severskou marku (či hřivnu). Svou mincovní reformou tak Břetislav I. pouze zlegalizoval současný stav, kdy jakost stříbra již dávno neodpovídala normě, kterou Karel Veliký zavedl. Stejnou cestou se dříve nebo později vydaly i ostatní evropské trhy.[/quote]
To že ostatní to museli udělat taky, nijak neomezuje svobodné jednání Břetislava I. Jistěže si to nechali líbit, prostě proto, že Břéťa jednal z pozice síly. To je podstatný důvod proč s tou fintou uspěl. Argument na hodnotu tributu v minulosti a současné zlehčení denáru na polovinu je opravdu tah hodný chytrého knížete. Výpočet jak jsem jej předestřel považuji za věcně, ekonomicky správný.
... Bořivoj, který platil též tribut, nejspíš i jeho mýtičtí předchůdci karolincům, zřejmě užívali pro platbu zahraničních ražeb, nebo plateb hřivnami. Pokud bereme vážně Břetislava smlouvání o tributu a odkaz na platby Lotarovi, pak je myslitelné i placení karolinskou měnou platnou v Evropě před Ottony. Ta měla přesně vymezené mincovny a mincovní pány - emitenty ediktem Pistenským. ( Charles Bald ). Břetisla vhodně usmlouval a ještě zlehčil denár napůl, takže tribut zlevnil asi na třetinu požadované částky. Což si mohl také dovolit jako silný kníže. ...[/quote]
S tímto si dovolím nesouhlasit. Břetislav zcela jistě neprovedl svou mincovní reformu proto, aby zmenšením váhy mince snížil náklady na placení tributu do říše. Těžko si lze představit, že by si Jindřich III. nechal zaplatit méně, než kolik si nárokoval! Přechod z karolinské libry na severskou marku byl zaváděn v té době v téměř celé Evropě. "Mincovní číslo" denárů ražených do té doby z karolinské libry v Evropě stále klesalo a to vyvolalo hospodářskou krizi, něboť obsah Ag v minci stále klesal (u nás již za Boleslavů, Jaromíra i Oldřicha), proto se postupně přecházelo na tzv. severskou marku (či hřivnu). Svou mincovní reformou tak Břetislav I. pouze zlegalizoval současný stav, kdy jakost stříbra již dávno neodpovídala normě, kterou Karel Veliký zavedl. Stejnou cestou se dříve nebo později vydaly i ostatní evropské trhy.[/quote]
To že ostatní to museli udělat taky, nijak neomezuje svobodné jednání Břetislava I. Jistěže si to nechali líbit, prostě proto, že Břéťa jednal z pozice síly. To je podstatný důvod proč s tou fintou uspěl. Argument na hodnotu tributu v minulosti a současné zlehčení denáru na polovinu je opravdu tah hodný chytrého knížete. Výpočet jak jsem jej předestřel považuji za věcně, ekonomicky správný.
-
- Král
- Příspěvky: 1782
- Registrován: 28 říj 2009 11:55
- Bydliště: Kladno
- Been thanked: 2 times
Re: Hradská soustava a služebná organizace
Probíral jsem starší diskusi, protože jsem navštívil Libušín, nejen jako jáhen při pohřbu a pouti ![Smile :-)](./images/smilies/icon/smile.gif)
Myslím, že jsem zde našel rotundu, prasata vyryla kus zdi dvorce. na valech jsou opálené kameny z dobytí za Boleslava Charbrého.
Tak jsem hledal zprávy a nalezl jsem velmi pozoruhodnou revizní zprávu pana Varadzina. Probral všechny dřívější zprávy, prošel keramiku a napsal nový názor na datování. Hroby předatoval do doby založení, které definoval jasně na Boleslava I. dříve neopevněné sídliště z pravěku, popelnice pražského typu. Takže Libušín zřejmě byl součástí toho, čemu se říká hradská soustava Boleslavova, čili jeho nové, nebo přestavěné hrady. Na Ohři těch šest, Mladá Boleslav a nová opevnění starších hradišť. Jedním ze zcela nových je podle Varadzina Libušín. Vykopávek je tam více než 3 tisíce m2, ale rotundu netrefili, dvorec taky ne, a hroby spíše v okrajové části pohřebiště. Skoro jako by se nechtěli trefit
Sláma vyslovil předpoklad, že rotunda je pod nynějším kostelem sv. Jiří. Já tvrdím, že není, a je pod lavičkou a stromy mimo hřbitov. Pan Varadzin pravil, že se tam co nejrychleji podívá, tak jsem zvědav. Od tohoto místa se kopalo asi 5 metrů. V místě tzv. Libušiny mohyly se kopalo pečlivě, nic tam prostě nebylo a není. Ta pravěká keramika se koncentruje u studánky, což je poloha mimo hradiště, k němu dodatečně připojená samostatným opevněním.
![Smile :-)](./images/smilies/icon/smile.gif)
Myslím, že jsem zde našel rotundu, prasata vyryla kus zdi dvorce. na valech jsou opálené kameny z dobytí za Boleslava Charbrého.
Tak jsem hledal zprávy a nalezl jsem velmi pozoruhodnou revizní zprávu pana Varadzina. Probral všechny dřívější zprávy, prošel keramiku a napsal nový názor na datování. Hroby předatoval do doby založení, které definoval jasně na Boleslava I. dříve neopevněné sídliště z pravěku, popelnice pražského typu. Takže Libušín zřejmě byl součástí toho, čemu se říká hradská soustava Boleslavova, čili jeho nové, nebo přestavěné hrady. Na Ohři těch šest, Mladá Boleslav a nová opevnění starších hradišť. Jedním ze zcela nových je podle Varadzina Libušín. Vykopávek je tam více než 3 tisíce m2, ale rotundu netrefili, dvorec taky ne, a hroby spíše v okrajové části pohřebiště. Skoro jako by se nechtěli trefit
![Smile :-)](./images/smilies/icon/smile.gif)
- Viola
- Královna
- Příspěvky: 2719
- Registrován: 02 led 2007 15:55
- Has thanked: 20 times
- Been thanked: 7 times
Re: Hradská soustava a služebná organizace
Mluvil jsi o tom přímo s ním?slavicekvac píše:Já tvrdím, že není, a je pod lavičkou a stromy mimo hřbitov. Pan Varadzin pravil, že se tam co nejrychleji podívá, tak jsem zvědav. Od tohoto místa se kopalo asi 5 metrů. V místě tzv. Libušiny mohyly se kopalo pečlivě, nic tam prostě nebylo a není.
- Ingolf
- Král
- Příspěvky: 1388
- Registrován: 24 srp 2008 12:16
- Has thanked: 2 times
- Been thanked: 34 times
Re: Hradská soustava a služebná organizace
To předatování do mladší doby je i na informačních tabulích přímo na Libušíně, nevím už od koho, asi právě od Varadzina.. Třeštík vychází ze Slámy, podle kterých měl být Libušín postaven v kruhu hradišť někdy za Spytihněva kolem r. 900, revizní výzkum to ale takhle zpochybňuje..slavicekvac píše: Tak jsem hledal zprávy a nalezl jsem velmi pozoruhodnou revizní zprávu pana Varadzina. Probral všechny dřívější zprávy, prošel keramiku a napsal nový názor na datování. Hroby předatoval do doby založení, které definoval jasně na Boleslava I. dříve neopevněné sídliště z pravěku, popelnice pražského typu.
-
- Král
- Příspěvky: 1782
- Registrován: 28 říj 2009 11:55
- Bydliště: Kladno
- Been thanked: 2 times
Re: Hradská soustava a služebná organizace
Jen mailem, ale napsal, že se tam podívá co nejdříve.Viola píše:Mluvil jsi o tom přímo s ním?slavicekvac píše:Já tvrdím, že není, a je pod lavičkou a stromy mimo hřbitov. Pan Varadzin pravil, že se tam co nejrychleji podívá, tak jsem zvědav. Od tohoto místa se kopalo asi 5 metrů. V místě tzv. Libušiny mohyly se kopalo pečlivě, nic tam prostě nebylo a není.
-
- Král
- Příspěvky: 1782
- Registrován: 28 říj 2009 11:55
- Bydliště: Kladno
- Been thanked: 2 times
Re: Hradská soustava a služebná organizace
Revize je velmi solidní, hlavně se opírá o datování keramiky.Ingolf píše:To předatování do mladší doby je i na informačních tabulích přímo na Libušíně, nevím už od koho, asi právě od Varadzina.. Třeštík vychází ze Slámy, podle kterých měl být Libušín postaven v kruhu hradišť někdy za Spytihněva kolem r. 900, revizní výzkum to ale takhle zpochybňuje..slavicekvac píše: Tak jsem hledal zprávy a nalezl jsem velmi pozoruhodnou revizní zprávu pana Varadzina. Probral všechny dřívější zprávy, prošel keramiku a napsal nový názor na datování. Hroby předatoval do doby založení, které definoval jasně na Boleslava I. dříve neopevněné sídliště z pravěku, popelnice pražského typu.
- Ingolf
- Král
- Příspěvky: 1388
- Registrován: 24 srp 2008 12:16
- Has thanked: 2 times
- Been thanked: 34 times
sv. Kliment možná i na Vyšehradě
Jak byl loni publikován nález základů kostela na Vyšehradě, podle rozlohy největšího kostela střední Evropy v době kolem r. 1000, tak je možné, že byl zasvěcen sv. Klimentovi.
Takové zasvěcení udává falsum opisu zakládací listiny vyšehradské kapituly, které se hlásí do r. 1088. Po stavbě kapitulního kostela se objevuje klimentské zasvěcení pro kapli tohoto kostela, zmiňován je listině Přemysla Otakara I. r. 1222 a Václava I. r. 1240. Kaple mizí po husitských válkách.
A zase ten kostel spadá do rané přemyslovské doby a zase je nad řekou.. Zpracuju to časem do vlastního článku, těch informací už je dost.
Takové zasvěcení udává falsum opisu zakládací listiny vyšehradské kapituly, které se hlásí do r. 1088. Po stavbě kapitulního kostela se objevuje klimentské zasvěcení pro kapli tohoto kostela, zmiňován je listině Přemysla Otakara I. r. 1222 a Václava I. r. 1240. Kaple mizí po husitských válkách.
A zase ten kostel spadá do rané přemyslovské doby a zase je nad řekou.. Zpracuju to časem do vlastního článku, těch informací už je dost.
- Ježek
- Král
- Příspěvky: 4160
- Registrován: 01 lis 2005 19:01
- Bydliště: Železné Hory/Praha
- Has thanked: 128 times
- Been thanked: 32 times
Re: Hradská soustava a služebná organizace
Kobylí pole podle Žemličky, Království v pohybu, s. 178:Ježek píše: ↑11 úno 2013 23:09 Jedinou výjimkou mohou být tzv. kobylí pole, doloženy už v polovině 11. století a poté průběžně po celý středověk, včetně svodů práv. Krátce o tom je zde: http://www.jardavid.ic.cz/text-kobyla.pdf
Někde se uplatňovalo právo „kobylího pole" (campus iumentorum; cobyle pole), dokládané i v Polsku. Jeho náplň prošla sítem diskusí. Kde se pod širým nebem chovaly plemenné klisny (sveřepice), mohl je jich vlastník po vymezenou roční dobu a s ohledem na zrání a sklizeň obilí užívat k pastvě svého stáda i pozemky sousedů.
Historia to relacja, większością kłamliwa, ze zdarzeń, większością nieistotnych, zdawana nam przez historyków, większością durniów.
- Ježek
- Král
- Příspěvky: 4160
- Registrován: 01 lis 2005 19:01
- Bydliště: Železné Hory/Praha
- Has thanked: 128 times
- Been thanked: 32 times
Re: Hradská soustava a služebná organizace
K služebné organizaci a služebným vesnicích dost skepticky David Kalhous: Úvahy nad možnostmi poznání sociální struktury raně středověkého přemyslovského knížectví
https://karolinum.cz/casopis/praehistor ... lanek-6683
https://karolinum.cz/casopis/praehistor ... lanek-6683
Historia to relacja, większością kłamliwa, ze zdarzeń, większością nieistotnych, zdawana nam przez historyków, większością durniów.
- Ježek
- Král
- Příspěvky: 4160
- Registrován: 01 lis 2005 19:01
- Bydliště: Železné Hory/Praha
- Has thanked: 128 times
- Been thanked: 32 times
Služebná organizace
Tady původní články Třeštíků:
Krzemienska, B. - Třeštík, D. 1964: Služebná organizace v raně středověkých Čechách. Československý časopis historický 12, s. 637-667. https://kramerius.lib.cas.cz/view/uuid: ... 1143e3f55c
Krzemienska, B. - Třeštík, D. 1965: Přemyslovská hradiště a služebná organizace přemyslovského státu. Archeologické rozhledy 17, s. 624-644, 649-655. https://www.digitalniknihovna.cz/knav/v ... 1143e3f55c
Krzemienska, B. - Třeštík, D. 1979: Hospodářské základy raně středověkého státu ve střední Evropě (Čechy, Polsko, Uhry v 10.-11. století), Československý časopis historický 27, s. 113-130. https://kramerius.lib.cas.cz/view/uuid: ... 1143e3f55c
Krzemienska, B. - Třeštík, D. 1964: Služebná organizace v raně středověkých Čechách. Československý časopis historický 12, s. 637-667. https://kramerius.lib.cas.cz/view/uuid: ... 1143e3f55c
Krzemienska, B. - Třeštík, D. 1965: Přemyslovská hradiště a služebná organizace přemyslovského státu. Archeologické rozhledy 17, s. 624-644, 649-655. https://www.digitalniknihovna.cz/knav/v ... 1143e3f55c
Krzemienska, B. - Třeštík, D. 1979: Hospodářské základy raně středověkého státu ve střední Evropě (Čechy, Polsko, Uhry v 10.-11. století), Československý časopis historický 27, s. 113-130. https://kramerius.lib.cas.cz/view/uuid: ... 1143e3f55c
Historia to relacja, większością kłamliwa, ze zdarzeń, większością nieistotnych, zdawana nam przez historyków, większością durniów.
-
- Kníže
- Příspěvky: 348
- Registrován: 07 srp 2022 10:43
- Has thanked: 3 times
- Been thanked: 36 times
Re: Hradská soustava a služebná organizace
Trochu mě překvapilo, kde to vyšlo, ale jinak perfektní článek bez zbytečných emocí či osobních invektiv. Je to hodně suchý čtení, ale dokážu si to představit jako studijní text-jakýsi úvod do problematiky.Ježek píše: ↑25 pro 2023 18:46 K služebné organizaci a služebným vesnicích dost skepticky David Kalhous: Úvahy nad možnostmi poznání sociální struktury raně středověkého přemyslovského knížectví
https://karolinum.cz/casopis/praehistor ... lanek-6683
- Ježek
- Král
- Příspěvky: 4160
- Registrován: 01 lis 2005 19:01
- Bydliště: Železné Hory/Praha
- Has thanked: 128 times
- Been thanked: 32 times
Re: Hradská soustava a služebná organizace
V listině Soběslava pro vyšehradskou kapitulu asi nejúplnější výčet hradů (zde jako civitates) k jednomu okamžiku. Vyšehrdská kapitula má vlastnit desetinu ročního příjmu z Prahy, Vyšehradu, Žatce, Sedlce, Litoměřic, Bíliny, Děčína, Boleslavi, Kamence (v Lužici? I když pořadí v listině spíš napovídá východní Čechy), Hradce, Opočna, Chrudimi, Kouřimi, Plzně (Plzence), Libice a Vrátného (Friedrich neví, co za hrad to má být). Pak jsou zmíněny ještě tři "provincie" Rokytno (to snad na místě Rakovníka - diplomka zde), Čáslav a Chýnov.
Pro některé lokality se v pramenech vůbec neobjevuje jejich kastelán (Děčín snad až v 13. století), Opočno, Kouřim, Libice, Vrátno. Chtělo by to jít do archeologických dat, jestli tam hradiště nezaniklo nebo prostě jen máme málo písemných pramenů (a šlo spíše o druhořadé lokality).
Pro některé lokality se v pramenech vůbec neobjevuje jejich kastelán (Děčín snad až v 13. století), Opočno, Kouřim, Libice, Vrátno. Chtělo by to jít do archeologických dat, jestli tam hradiště nezaniklo nebo prostě jen máme málo písemných pramenů (a šlo spíše o druhořadé lokality).
Historia to relacja, większością kłamliwa, ze zdarzeń, większością nieistotnych, zdawana nam przez historyków, większością durniów.
-
- Kníže
- Příspěvky: 348
- Registrován: 07 srp 2022 10:43
- Has thanked: 3 times
- Been thanked: 36 times
Re: Hradská soustava a služebná organizace
Není to ani celkový ani podle důležitosti (vojenské/hospodářské) uspořádný seznam, protože tam mimo jiné absentuje v té době ještě stále přinejmenším z vojenského hlediska důležité Kladsko čí s Chýnovem rovnocenná Prácheň atd. Prostě to je soupis hradišť, ze kterých měla kapitula požitky i když to vypadá, že "výrobce" listiny postupoval od Prahy na západ a posléze na východ a dále. Naše představy o počtu a důležitosti jednotlivých hradišť můžou být dost vzdálené tehdejší realitě, pochopitelně především díky nedostaku pramenů.
V polovině 14. s. se objevuje ve vých. Čechách (Boleslavsko) KAMENECKÝ DĚKANÁT a už klasici hledali stejnonojmenné hradiště, ale dodnes se přesně neví, kde se ten název vzal.
Dvořák Tomáš: Farní klérus v kameneckém děkanátu v letech 1354-1436, ÚSH 2004
To, že z doby existence mnohých hradišť neznáme žádného kastelána, nemusí vůbec nic vypovídat o jejich významu. Roku 1186 vdával v Ústí kníže Bedřich dceru, takže zdejší hrdiště muselo splňovat patřičné požadavky, avšak dodnes nebyl lokalizován ani kostel, bez něhož by se ta sláva neobešla. Naopak o nedalekém Chlumci víme pouze díky slavnému vítězství Soběslava I., ačkoli o vztahu a hierarchii obou blízkých hradišť nevíme nic. A i když patrně raně středověká hrance v oblasti labských pískovců byla severněji (Donínsko, Honštejnsko), tak Děčín byl prvním hradištěm na skutečně českém území.
V polovině 14. s. se objevuje ve vých. Čechách (Boleslavsko) KAMENECKÝ DĚKANÁT a už klasici hledali stejnonojmenné hradiště, ale dodnes se přesně neví, kde se ten název vzal.
Dvořák Tomáš: Farní klérus v kameneckém děkanátu v letech 1354-1436, ÚSH 2004
To, že z doby existence mnohých hradišť neznáme žádného kastelána, nemusí vůbec nic vypovídat o jejich významu. Roku 1186 vdával v Ústí kníže Bedřich dceru, takže zdejší hrdiště muselo splňovat patřičné požadavky, avšak dodnes nebyl lokalizován ani kostel, bez něhož by se ta sláva neobešla. Naopak o nedalekém Chlumci víme pouze díky slavnému vítězství Soběslava I., ačkoli o vztahu a hierarchii obou blízkých hradišť nevíme nic. A i když patrně raně středověká hrance v oblasti labských pískovců byla severněji (Donínsko, Honštejnsko), tak Děčín byl prvním hradištěm na skutečně českém území.
- Ježek
- Král
- Příspěvky: 4160
- Registrován: 01 lis 2005 19:01
- Bydliště: Železné Hory/Praha
- Has thanked: 128 times
- Been thanked: 32 times
Re: Hradská soustava a služebná organizace
Koukal jsem na to, to bude ono. Dějiny správy - Kamenecko je č. 40.
Z tamtéž i hradská správa
Neznámí kasteláni znamenají, že nám uniká v pramenech celá řada poměrně významných šlechticů + nejspíš někteří ve svědečných listinách nemají uvedenou svoji funkci. Další související věc je zkoumání, zda u dvora nejsou častěji kasteláni z pohraničí (Přimda, Kladsko, Loket za PO2, na Moravě Brumov).Simplex píše: ↑07 kvě 2024 22:06To, že z doby existence mnohých hradišť neznáme žádného kastelána, nemusí vůbec nic vypovídat o jejich významu. Roku 1186 vdával v Ústí kníže Bedřich dceru, takže zdejší hrdiště muselo splňovat patřičné požadavky, avšak dodnes nebyl lokalizován ani kostel, bez něhož by se ta sláva neobešla. Naopak o nedalekém Chlumci víme pouze díky slavnému vítězství Soběslava I., ačkoli o vztahu a hierarchii obou blízkých hradišť nevíme nic. A i když patrně raně středověká hrance v oblasti labských pískovců byla severněji (Donínsko, Honštejnsko), tak Děčín byl prvním hradištěm na skutečně českém území.
No a myslím, že v tomhle se uplně nepropojuje archeologie s historií, přesně tam, kde má - archeologové budou mít tipy na lokality, které známe z písemných pramenů. Ale na to se podívám a zjistím.
Nemáte oprávnění prohlížet přiložené soubory.
Historia to relacja, większością kłamliwa, ze zdarzeń, większością nieistotnych, zdawana nam przez historyków, większością durniów.
-
- Kníže
- Příspěvky: 348
- Registrován: 07 srp 2022 10:43
- Has thanked: 3 times
- Been thanked: 36 times
Re: Hradská soustava a služebná organizace
Koukám, že tě doba Soběslava I. nějak podezřele zajímá ...
Aniž bych to prověřoval, tak to vypadá, že Kamenec (ať už byl čímkoli) mizí z pramenů ve stejné době, kdy se začala objevovat Mladá (Nová) Boleslav. S těmi hradišti to je složitý, vždyť ani nevíme, kde ležel hrad Skála, na který se stáhl Soběslav II.
Jak ukazuje před nedávnem publikovaný příběh tzv. Bohuticů, tak je stále co objevovat, jen se tomu musíš věnovat. Díky patrně definitivně uzavřenému počtu informací tam už patrně nečeká životní příběh srovnatelný s osudy Hroznaty Tepelského, ale podobných Bohuticů tam zřejmě ještě pár čeká.
Nevím jestli jsem porozumněl tomu závěru, ale pokud jsou publikovány výsledky archeologického výzkumu, tak je můžeš využít dle libosti.
Aniž bych to prověřoval, tak to vypadá, že Kamenec (ať už byl čímkoli) mizí z pramenů ve stejné době, kdy se začala objevovat Mladá (Nová) Boleslav. S těmi hradišti to je složitý, vždyť ani nevíme, kde ležel hrad Skála, na který se stáhl Soběslav II.
Jak ukazuje před nedávnem publikovaný příběh tzv. Bohuticů, tak je stále co objevovat, jen se tomu musíš věnovat. Díky patrně definitivně uzavřenému počtu informací tam už patrně nečeká životní příběh srovnatelný s osudy Hroznaty Tepelského, ale podobných Bohuticů tam zřejmě ještě pár čeká.
Nevím jestli jsem porozumněl tomu závěru, ale pokud jsou publikovány výsledky archeologického výzkumu, tak je můžeš využít dle libosti.
Kdo je online
Uživatelé prohlížející si toto fórum: SeznamBot a 0 hostů